![](https://i3.wp.com/i3.cn.cz/16/1323763339_008.jpg?w=1200&resize=1200,0&ssl=1)
Komerční prezentace Aktualizace: 2.04.2024 18:05
Praha – Česko není dostatečně připravené na krize a odpovědné instituce se nepoučily z minulých mimořádných událostí, jako byla epidemie covidu-19. Nejvyšší kontrolní úřad (NKÚ) to uvedl ve výroční zprávě za loňský rok. Upozornil také na to, že stát minulý rok ani s přispěním mimořádné daně z neočekávaných příjmů nedokázal zajistit, aby se rozpočet přiblížil k vyrovnanému hospodaření. Premiér Petr Fiala (ODS) uvedl, že vláda se snaží nedostatky a zanedbání z minulosti napravit. Ministerstva vnitra a obrany některé výhrady kontrolorů odmítla.
NKÚ považuje za pravděpodobné, že stát bude v kritických momentech opakovat podobné chyby, což může vést k významným škodám, plýtvání penězi i k ohrožení zdraví obyvatel. Dosud úřady podnikly většinou jen formální kroky, zatímco reálné změny, které by v praxi zlepšily připravenost na krize, přicházejí podle kontrolorů jen minimálně.
Úřad konstatoval, že například stále není dotvořen systém ochrany měkkých cílů a slabým místem je i dlouhodobě opomíjený stav ochrany obyvatelstva.
Ministerstvo vnitra ale tvrdí, že systém ochrany obyvatelstva v České republice patří v EU mezi nejrobustnější a nejlépe připravené. „NKÚ hodnotí celý systém pouze na vybraných opatřeních využitelných za stavu ohrožení státu a válečného stavu. Tato opatření ale nejsou univerzální pro všechny druhy situací,“ uvedlo vnitro.
NKÚ také napsal, že ministerstvo obrany nebylo podle něj schopné účinně využít poskytnuté peníze, přestože jeho výdaje opakovaně rostou. Riziko plýtvání spatřuje úřad i v tom, že ministerstvo v poslední době uzavírá smlouvy na dodávky zbraní přímo s vládami nebo výrobci bez soutěže.
Obrana se proti této výtce ohradila. Zadávání zakázek v oblasti bezpečnosti a obrany bez výběrového řízení umožňuje zákon a shodně postupují i další spojenci v Evropské unii i NATO, uvedlo ministerstvo obrany. Podle statistik ministerstva bylo loni asi 70 procent zakázek zadaných bez využití této zákonné výjimky. „Ministerstvo důsledně dbá na to, aby – pokud je to možné – bylo výběrové řízení vypsáno,“ uvedl úřad.
Premiéra Fialu výtka od Nejvyššího kontrolního úřadu, že Česko není dostatečně připravené na krize a mimořádné situace, nepřekvapila. V posledních letech se tomu nevěnovalo dost pozornosti, vláda se to snaží napravit, řekl dnes novinářům během návštěvy Litvy. Cílem je, aby byl stát připravený na krizové situace nejrůznějšího typu, dodal.
NKÚ také ve výroční zprávě poukázal na to, že i loni stejně jako v předchozích letech nadále rostly povinné výdaje rozpočtu a ani nárůst příjmů státního rozpočtu nepomohl dostatečně snížit tempo zadlužování státu.
Ministerstvo financí závěry výroční zprávy NKÚ respektuje, konsolidace veřejných financí je podle něj nezbytná. Podle vicepremiéra Mariana Jurečky (KDU-ČSL) je ve výdajích i pomoc státu v době vysoké inflace, nutné je ale státní aparát zefektivnit.
Státní dluh loni meziročně vzrostl o 216 miliard a na konci roku činil 3,111 bilionu korun. Výdaje na jeho obsluhu vzrostly od roku 2019 téměř o 29 miliard na loňských 68,3 miliardy korun. „Nárůst dluhu zvyšuje zatížení budoucích generací,“ varoval NKÚ.
Vláda se snaží růst dluhu zpomalit. Loni v Parlamentu prosadila konsolidační balíček, který má letos a v příštím roce uspořit celkově asi 150 miliard korun. Firmám například zvyšuje daně, jednotlivcům ruší některé daňové výjimky.
Podle MF byl státní rozpočet na loňský rok připravený jako schodkový kvůli výraznému nárůstu výdajů v sociálních dávkách nebo investicích a mimořádných výdajů na kompenzaci vysokých cen energií, které nebyly plně kryty mimořádnými příjmy. „V konečném důsledku však státní rozpočet loni hospodařil se schodkem 288,5 miliardy Kč, tzn. o 6,5 miliardy Kč lépe oproti původnímu plánu a o 71,9 miliardy Kč lépe než v roce 2022,“ sdělil dnes ČTK Stefan Fous z odboru komunikace ministerstva.
Podle Jurečky je otázkou, nakolik NKÚ zprávu „zasazuje do vývoje posledních dvou let“. Ministr poukázal na vysokou inflaci a následné mimořádné valorizace důchodů či vyplácení příspěvků na bydlení a dalších dávek kvůli drahým energiím a potravinám. „To, co říká NKÚ, je nutné brát velmi vážně. Celou řadu výdajů děláme na dluh, na dluh budoucích generací. Je na místě, abychom se napříč státem a státní správou snažili zefektivnit státní aparát a činnosti, které stát zabezpečuje. Je to i o revizi agend,“ dodal Jurečka.