![](https://i2.wp.com/i3.cn.cz/16/1708943975_profimedia-0848170086.jpg?w=1200&resize=1200,0&ssl=1)
Komerční prezentace Aktualizace: 15.05.2024 18:14
Brusel – Místopředsedkyně Evropské komise (EK) Věra Jourová očekává, že se dezinformační kampaň ze strany Ruska bude před evropskými volbami ještě zhoršovat. Jourová míní, že Putinovo Rusko potřebuje dostat do Evropského parlamentu (EP) co nejvíce nových členů, kteří budou brzdit podporu Ukrajiny ze strany Evropské unie. Uvedla to v rozhovoru s ČTK.
Jourová dnes představila svým kolegům z EK zprávu o tom, jak dezinformace ovlivňují fungování unijní společnosti. „Vyhodnotili jsme to jako bezpečnostní riziko,“ uvedla k tomu česká eurokomisařka.
„Tady se nebavíme o nějakých nepříjemných názorech či kritice nebo o něčem, co se nám zdá nepěkné, ale co je kryto svobodou slova. Bavíme se o dezinformačních kampaních, které mají za cíl zneužít citlivé věci a snižovat důvěru lidí v demokracii a demokratické instituce,“ dodala. Za dezinformacemi stojí podle ní z velké části „náš hlavní nepřítel Rusko“. Moskva je podle ní nejen ve válce s Ukrajinou, ale i v informační válce „s námi se všemi“.
Cílem dnešní zprávy, která rovněž mapuje témata dezinformačních kampaní v různých zemích, bylo upozornit ostatní eurokomisaře, aby toto téma nepodceňovali. „Pojďme pečovat o svá data, každý ve svém sektoru. Ta témata se opakují, je to zelená politika, klimatická změna, migrace, menšiny, regulérnost voleb a je to samozřejmě spousta velmi falešných informací o Ukrajině,“ uvedla Jourová.
Pár dní před volbami do Evropského parlamentu, které se konají od 6. do 9. června, očekává místopředsedkyně EK další zesílení dezinformační kampaně. „Možná se dočkáme nějakých nových lépe zacílených střel, protože dá se říct, že Putin využívá dezinformace jako zbraň a ani se tím netají. Už v roce 2017 vyšlo najevo, že dezinformace patří do jejich vojenské doktríny,“ dodala Jourová. Ta je eurokomisařkou pro hodnoty a transparentnost, má ale teď na starosti také oblast justice.
Pod obrovským dezinformačním tlakem jsou podle ní zejména pobaltské země, ale i země bývalého sovětského bloku, kde existuje určitý sentiment po časech dávno minulých. „Dá se říct, že to platí pro Slovensko, Bulharsko. Maďarsko je kapitola sama pro sebe, v Polsku se teď začala intenzivněji rozvíjet dezinformační kampaň, že jsou ukrajinští uprchlíci velkou zátěží pro stát, českou situaci známe,“ vyjmenovala Jourová.
Evropská komise identifikovala i konkrétní narativy, které se objevují v dezinformačních kampaních v jednotlivých členských zemích EU. Podle dokumentu, který má ČTK k dispozici, se množství nepravdivých informací na internetu v Česku týká zejména ruské vojenské agrese proti Ukrajině. Na sociálních sítích například kolovalo video lživě obviňující Ukrajinu z otrávení polských ptáků kontaminovaným obilím.
Podle průzkumu, který uskutečnila Středoevropská observatoř digitálních médií (CEDMO), měly v období mezi lednem a dubnem 2024 největší dosah dezinformační narativy související s volbami do EP, které se točily kolem Zelené dohody pro Evropu, takzvaného Green Dealu, pak masa pěstovaného v laboratoři v EU a také údajného zákazu oprav starých automobilů v EU. V souvislosti s migračním paktem se dezinformace týkaly informací o uvalení povinných kvót na migranty. Pokud jde o domácí témata, průzkum rovněž odhalil, že více než 20 procent lidí v Česku se setkalo s „fake news“ o ukrajinském původu vraha z Klánovického lesa, který následně loni v prosinci střílel na Filozofické fakultě v Praze a zabil 14 lidí.
Rusové podle Jourové používají v dezinformačních kampaních jednoduché metody. „Vytvoří kanál, který vypadá důvěryhodně, například Voice of Europe,“ zmínila mediální platformu, kterou Česká republika obvinila z šíření ruské propagandy a zařadila na svůj sankční seznam. „Takový kanál nějaký čas normálně funguje, pak je ale použit pro šíření obrovského množství lživých informací,“ řekla Jourová. V současné době lidé v EU podle ní žijí v nelehké době, obyvatele unie zasáhlo velké množství krizí, pandemie covidu-19, nyní válka na Ukrajině.
„Je tu velká míra nejistoty, úzkosti a strachu. Lidem bych ale chtěla vzkázat – nevěřte zprávám, které ještě zvyšují vaše obavy, dezinformátoři to s vámi nemyslí dobře,“ dodala eurokomisařka.