![](https://i0.wp.com/1gr.cz/tempimg/fb/2024/4/ANK938071e827_pompeje00_00_50_23Still001.jpg?w=1200&resize=1200,0&ssl=1)
Archeologov uvedli, e objeven fresky pat k nejkrsnjm, jak se v troskch starovkho msta naly. Tm kompletn mozaikov podlaha mstnosti obsahuje vce ne milion jednotlivch blch dladic. ern banketn sl je zhruba 15 metr dlouh a est metr irok, oznmilo ve tvrtek podle agentury APA italsk ministerstvo kultury.
Fresky a mozaika pochzej ze 3. stolet naeho letopotu. Jejich st lze odvodit na zklad umleck kvality, proveden a volby motiv. Pevauje toti tma hrdinstv. Znzornni jsou bohov a hrdinov trojsk vlky. Vedle Heleny Trojsk a Parise je na zdech vyobrazena Kassandra, dcera Priama, spolen s bohem Apollnem. Na zachycenm vjevu se bh sna krsnou knku Kassandru svst. Podle bje mu Kassandra slbila svou lsku, kdy ji Apolln obda vteckm duchem. Kdy ho odmtla, jej schopnost pedpovdat j zstala, ale Apolln ji potrestal tm, e nikdo jejm vtbm nevil, akoliv se vdy beze zbytku naplnily.
Mytologick postavy na stnch spoleenskch mstnost mly zabavit hosty a slouit jako pedmt nslednch debat a hovor, vysvtluje agentura APA. Objeven banketn sl vede k vnitrobloku, kde byla chodba pro sluebn, s dlouhmi schody do prvnho patra budovy.
Hlavn restaurtorka Roberta Priscov se tento tden snaila zabrnit zcen jednoho oblouku. Zodpovdnost je to obrovsk, podvejte se na m, ekla, jako by chtla naznait, e si na n stres vybral viditelnou da, pe server BBC. Mme ve a hlubokou lsku k tomu, co dlme. To, co tu odkrvme a chrnme, pinese radost i dalm generacm, kter pijdou po ns, vysvtluje restaurtorka.
Archeologick park Pompeje nedaleko Neapole, kter je rovn pamtkou UNESCO, pat k turisticky nejnavtvovanjm mstm v Itlii. Po mskm Koloseu je druhou nejnavtvovanj italskou pamtihodnost.
Pompeje spolu s mskmi msty Herculaneum, Stabie a Oplontis zniila v roce 79 naeho letopotu erupce sopky Vesuv. Obyvatele zastihla katastrofa nepipraven a mnoho z nich zatuhl popel vrn zachytil v poslednch okamicch ivota. Pi netst zemelo na ti tisce lid. Msto zavalen sopenm popelem bylo objeven a v 18. stolet.