![](https://i1.wp.com/i3.cn.cz/16/1709744170_P2024030607841.jpg?w=1200&resize=1200,0&ssl=1)
Komerční prezentace Aktualizace: 20.03.2024 13:49
Kyjev – Ukrajina před ruskou invazí v únoru 2022 zbraně prakticky nevyráběla, nyní ovšem místní zbrojní průmysl zažívá rozmach. Továrny chrlí granáty, minometné náboje, vojenská vozidla, střely a další předměty důležité pro válečné úsilí. V roce 2023 se výroba ztrojnásobila a letos se očekává šestinásobný nárůst, uvedl premiér Denys Šmyhal na lednovém zasedání vlády. Místní výroba nestačí k tomu, aby nahradila úbytek mezinárodní podpory, zejména zbraní z USA, ale vzhledem k tomu, že balík pomoci ve výši 60 miliard dolarů (1,4 bilionu korun) uvázl v Kongresu, je domácí výroba důležitější než kdy jindy, napsal dnes list The Washington Post.
U některých klíčových položek, jako jsou například bezpilotní letouny, které změnily způsob vedení války, si Ukrajina už vyrábí 90 procent toho, co potřebuje, uvedl minulý měsíc ministr pro digitální transformaci Mychajlo Fedorov.
Mezi tyto položky patří bezpilotní stroje dlouhého doletu, které v posledních týdnech zasáhly ropná zařízení hluboko v Rusku. A také námořní drony, jež způsobily vážné škody ruské Černomořské flotile a pomohly znovu otevřít námořní cesty pro vývoz ukrajinského obilí. Ukrajina také vyrábí vlastní minometné náboje a dělostřelecké granáty sovětské ráže 122 milimetrů a 152 milimetrů.
Ukrajinské zbrojní společnosti se také snaží uspokojit největší potřebu armády tím, že vyrábějí vlastní granáty ve standardní ráži NATO 155 milimetrů, které jsou nezbytné pro dělostřelecké systémy dodané západními spojenci Ukrajiny. Těchto nábojů je na frontě zoufale málo, ale podle nejmenovaného představitele státní obranné společnosti Ukroboronprom výroba nezačne dříve než ve „druhé polovině letošního roku“.
Prezident Volodymyr Zelenskyj uvádí, že domácí výroba je klíčová k tomu, aby byla Ukrajina schopna se ubránit. „To je východisko,“ řekl Zelenskyj v prosinci agentuře AP, když hovořil o naději, že jeho země bude moci plně rozvinout svůj zbrojní průmysl. Pokud se tyto ambice podaří realizovat, skončí podle něj ruské plány „na destabilizaci, expanzi a okupaci Ukrajiny“.
Byť Ukrajina má výrobní kapacity a některé suroviny, zejména ocel, tak armáda potřebuje zbraně naléhavě nyní. „Bohužel mohu říci, že bez pomoci našich západních partnerů, našich přátel, včetně těch ze Spojených států, nebudeme schopni plně uspokojit potřeby ozbrojených sil Ukrajiny,“ řekl Maksym Polyvjanyj, zástupce ředitele společnosti Ukrajinska broňa (Ukrajinská výstroj), největšího soukromého zbrojního výrobce v zemi.
Po rozpadu Sovětského svazu se zbrojní průmysl na Ukrajině fakticky rozpadl. Léta špatného řízení a korupce spolu se skutečností, že se většina průmyslu soustředila na ruské odběratele, znamenala, že Ukrajina musela hledat vše od nábojů po stíhačky v zahraničí. Ukrajina se také vzdala svého jaderného arzenálu výměnou za záruky, včetně těch ze strany Ruska, že bude respektována její územní svrchovanost. Nyní, po více než dvou letech plnohodnotné války, země potřebuje vše: od základních věcí, jako jsou náboje, až po sofistikované zbraně jako raketové systémy dlouhého doletu, stíhačky a bombardéry.
Některé zbraně jsou na obzoru. Ukrajinský ministr pro strategický průmysl Oleksandr Kamyšin minulý měsíc uvedl, že Ukrajina nasadila zbraň místní výroby s doletem na 700 kilometrů. Podrobnosti neuvedl. Ukrajina podle činitelů rovněž vyvíjí systémy protivzdušné obrany podobné pokročilému raketovému systému země-vzduch NASAMS americké a norské výroby. Ale technologicky vyspělé systémy, které Ukrajina potřebuje k odražení ruských invazních sil, jsou ještě daleko od domácí výroby. „Aby bylo možné zvládnout takovou výrobu, vybudovat takovou produkci, musí uplynout desetiletí,“ míní Polyvjanyj.
V posledních týdnech ukrajinské jednotky na východě země ztrácejí pozice, zatímco se potýkají s klesajícím počtem granátů, nábojů a dokonce i vojáků. A situace by se mohla brzy výrazně zhoršit. Americké zpravodajské služby předpověděly, že Ukrajině mohou dojít rakety protivzdušné obrany do konce měsíce.
Zatímco se Bílý dům snaží prosadit v Kongresu pomoc ve výši 60 miliard dolarů, objevily se pro Ukrajinu záblesky naděje. Minulý týden Evropská unie schválila vojenskou pomoc ve výši pět miliard eur (126 miliard Kč) a administrativa amerického prezidenta Joea Bidena oznámila, že pošle pomoc ve výši 300 milionů dolarů, což je možné díky „neočekávaným úsporám“ Pengatonu při dřívějších nákupech zbraní. Česká iniciativa doufá, že v příštích týdnech začne Ukrajině posílat přibližně 800.000 dělostřeleckých granátů.
To vše však stále zdaleka nepokrývá potřeby země. Ukrajinští představitelé tvrdí, že přesná čísla o produkci nemohou z bezpečnostních důvodů zveřejnit. Ukrajinskému průmyslu nicméně brání v dalším navýšení výroby celá řada omezení – od nedostatku financí až po nalezení dostatečného množství střelného prachu.
„Náš státní rozpočet nestačí,“ řekl Oleksandr Zavitnevyč, šéf parlamentního výboru pro národní bezpečnost. Letos Ukrajina vydá na domácí zbrojní výrobu asi pět miliard dolarů, uvedli činitelé, ale všichni se shodli, že to není dost. Zvyšování daní je politicky riskantní, ne-li ekonomicky neproveditelné, vzhledem k tomu, že ekonomika země je už teď na přístrojích udržujících ji při životě, kdy velká část pracujících obyvatel žije v zahraničí, bojuje ve válce nebo je nezaměstnaná.
Ukrajinští představitelé by rádi využili část z odhadovaných 300 miliard dolarů rezerv ruské centrální banky, které zmrazil Západ. V pátek německý kancléř Olaf Scholz poprvé řekl, že tuto myšlenku podporuje. Ale i když se peníze najdou, Ukrajina bude čelit celosvětovému nedostatku trhavin. Za vyčerpané dodávky střelného prachu a raketového paliva může prudký nárůst mezinárodní poptávky – částečně způsobený válkami na Ukrajině a v Gaze – a překážky v dodavatelském řetězci. Na Ukrajině to způsobilo periodické zastavování výroby, uvedl Polyvjanyj.
Podle dodavatelů brzdí výrobu zbraní také způsob zadávání zakázek ukrajinskou vládou, kdy smlouvy podepisuje více ministerstev a neexistuje ucelený systém. Ukrajinští představitelé tvrdí, že proces zefektivňují.
Ukrajina také spolupracuje se západními společnostmi, jako je německá společnost Rheinmetall, britský podnik BAE Systems a turecká zbrojovka Baykar. Zelenskyj také doufá, že získá levné půjčky a licence na výrobu a opravy amerických zbraní.
A zatímco Ukrajina navyšuje výrobu zbraní, začalo se Rusko zaměřovat na zbrojní továrny. Mnoho střel se podaří zachytit, ale několik jich údajně našlo svůj cíl. Ukrajina nezveřejňuje, když je zasažena továrna. Firma Ukrajinska broňa i další podniky část své výroby přesunuly mimo Ukrajinu, uvedl Polyvjanyj. V rámci ochranných opatření společnosti rozdělují výrobní fáze nebo je duplikují a umisťují na různá místa. Některé důležité procesy se odehrávají v podzemí. A to vše snižuje produkci.